«Ми, слов'яни, — нація поетів. Глибше — ми плем'я поетів»
Великий
внесок в єднання слов’ян вносять обласні національно-культурні
об’єднання. Завдяки їх діяльності не рветься зв’язок часів, з покоління в
покоління передаються самобутні традиції, багатовікова культура
слов’янських народів, звичаї і обряди, зміцнюється цивільний мир і
злагода.
День дружби і єднання слов'ян — це свято, яке об'єднує понад 270 мільйонів людей по всій планеті. Його відзначають щорічно 25 червня.
Це
свято вважається народним, оскільки воно символізує єднання багатьох
націй, які мають одні й ті ж корені, схожі культурні традиції та звичаї.
День дружби і єднання слов'ян відзначають росіяни, українці, білоруси,
поляки, серби, чехи, болгари, словенці та інші народи. Крім того, цей
день нагадує вихідцям із слов'янських республік, які проживають далеко
за кордоном, про їхнє корені.
День
дружби і єднання слов'ян сьогодні є святом для більшої частини Європи,
оскільки саме слов'яни є основною частиною населення в Білорусі,
Болгарії, країн Колишньої Югославії, Польщі, Росії, Словаччини і т.д.
День дружби і єднання слов'ян покликаний зробити більш міцним зв'язок
поколінь і зберегти споконвічну дружбу між слов'янськими народами.
День
дружби і єднання слов'ян не є офіційним вихідним. Найбільш активно його
відзначають у Росії, Україні й Білорусії, які вважаються дуже близькими
в культурному плані державами.
В даний час слов'яни розселені на великій території Південної та СхідноїЄвропи і
далі на схід - аж до Далекого Сходу Росії. Слов'янська меншість є також
в державах Західної Європи, Америки, Закавказзя та Середньої Азії.
Загальна чисельність слов'ян - 300-350 млн чоловік.
Існують кілька версій
походження етноніму «слов'яни». Основними є чотири: від слова (люди, що
говорять "по-нашому», на відміну від німців - «німі», тобто «не
володіють нашою мовою», «чужі»); від індоєвропейського кореня «kleu» -
чутка, популярність (пор. слава); від топоніма, мабуть, назви річки
(сравніете Слуя, Слава, Славніца в різних слов'янських землях); від
кореня - s-lau-os «народ» (з індоєвропейським «рухомим s»), пор. грец.
λᾱός.
Немає коментарів:
Дописати коментар